Alberto Moravia | |
---|---|
![]() Moravia fotografisan od Paolo Monti 1982. | |
Rođen(a) kao | Alberto Pincherle |
Rođenje | Rim, Italija | 28. novembar 1907.
Smrt | 26. septembar 1990 Rim, Italija | (82 godine)
Zanimanje | Romanopisac, novinar, dramaturg, esejista, filmski kritičar |
Nacionalnost | Italijan |
Alberto Moravia (Rim, 28. novembar 1907. - Rim, 26. septembar 1990.), italijanski književnik, porijeklom Jevrej iz Moravske.
Ugled jednog od najboljih i najčitanijih predstavnika savremene italijanske proze, Moravia je stekao već prvim romanom "Ravnodušni ljudi" iz 1929. u kojem je dao analizu moralnog raspadanja višeg građanskog sloja.
Nakon rata Moravia je velik uspjeh postigao romanom "Rimljanka" iz 1947, o mladoj djevojci iz naroda, koja poslije prvih ljubavnih iskustava, potaknuta bijedom i nezdravom društvenom sredinom, postaje bludnica, stiče mučna životna iskustva i na kraju se miri sa životom u očekivanju djeteta kojem je otac zločinac. Tipičan predstavnik Moravijinog književnog svijeta je i konformist iz istoimenog romana, ništavan mladić s perverznim i zločinačkim sklonostima u službi totalitarnog režima.
I ostala Moravijina djela, naprimjer romani "Prezir", "Dosada", kao i pripovijetke "Rimske priče", doživjela su velik uspjeh u svijetu. O savremenim društvenim i moralnim problemima Moravia je pisao i kao publicista i urednik časopisa.
Moravia je jednom rekao da su najvažnije činjenice njegovog života bile njegova bolest, tuberkulozna infekcija kostiju koja ga je pet godina prikovala za krevet i fašizam, jer su ga oboje uzrokovali da pati i čini stvari koje inače ne bi uradio. "Naš karakter formira ono na šta smo primorani da radimo, a ne ono što radimo svojom slobodnom voljom."[1] Moravija je bio ateista.[2] Njegovo pisanje je bilo obilježeno činjeničnim, hladnim, preciznim stilom, često oslikavajući neraspoloženje buržoazije. Bio je ukorijenjen u tradiciji narativa iz devetnaestog vijeka, potpomognut visokom društvenom i kulturnom svijesti.[3] Moravia je smatrao da pisci moraju, ako žele da predstavljaju stvarnost, "zauzeti moralnu poziciju, jasno osmišljen politički, društveni i filozofski stav", ali i da, na kraju krajeva, "pisac opstaje uprkos svojim uverenjima".[4] Između 1959. i 1962. Moravia je bio predsjednik PEN International-a, svjetskog udruženja pisaca.
Pišući o suvremenim društvenim i moralnim problemina doživio je uspjeh i romanom “Preziri”, “Dosada”, kao i pripovjetkama "Rimske priče". Iz tih razloga Alberto Moravia je poznat među širokoj čitalačkoj publici, pa se s pravom može govoriti o njegovoj popularnosti. On je jedan od najistaknutijih pisaca, analitičar i snažan posmatrač gradskog života i njegovih negativnih osobina; nagonskog egoizma i amoralnosti, spolne izopačenosti i neodlučnosti pred životnim činjenicama.