Třesov | |
---|---|
![]() Centrum Třesova | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Náměšť nad Oslavou |
Obec s rozšířenou působností | Náměšť nad Oslavou (správní obvod) |
Okres | Třebíč |
Kraj | Vysočina |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°10′49″ s. š., 16°4′58″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 100 (2024)[1] |
Rozloha | 4,30 km²[2] |
Katastrální území | Třesov |
Nadmořská výška | 451 m n. m. |
PSČ | 675 02 |
Počet domů | 43 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Třesov 6 675 02 Koněšín obectresov@volny.cz |
Starosta | Karel Krčál |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Třesov | |
Další údaje | |
Kód obce | 550311 |
Kód části obce | 37460 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Třesov (dříve též Střesov[4], německy Trzesow, Tresow[5]) je obec v okrese Třebíč v Kraji Vysočina. Leží dvacet kilometrů východně od Třebíče. Žije zde 100[1] obyvatel.
Sousedními obcemi sídla jsou Stropešín, Hartvíkovice, Okarec, Kozlany, Studenec a Třebenice.
Nabízí se několik možností výkladu jména vesnice. Jeho základem mohlo být osobní jméno Třěs (totožné s obecným třěs - "třesení") nebo jméno Třěš (domácká podoba některého jména začínajícího na Třěbo-, např. Třěbohost) a pak by místní jméno znamenalo "Třěsův/Třěšův majetek". Nebo za jméno vsi mohla být vzata jmenná podoba přídavného jména třěsový a jméno vesnice by pak označovalo místo, kde se třese půda. Poslední možnost je nejpravděpodobnější, ale kvůli nedostatku starých písemných dokladů nelze rozhodnout s jistotou.[6]
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1464.[5] Již dříve však spadal do majetku kláštera v Třebíči, ale zmíněn v jeho zakládací jistině není. V roce 1464 byl zmíněn v listině manů kláštera Mikuláš z Třesova.[7] V roce 1545 byl ve vsi uveden dvůr, který v tu dobu již byl pustý. V roce 1555 byl, spolu s Koněšínem,[8] přikoupen Oldřichem z Lomnice[9] do náměšťského panství.[8] Tam spadaly až do roku 1848, v roce 1752 pak náměšťské panství i s Kozlany zakoupili Haugvicové z Biskupic.[10]
V roce 1899 byl v obci založen čtenářsko-pěvecký spolek, v roce 1900 Národní jednota a v roce 1924 Domovina.[5]
V roce 1857 byla ve vsi postavena kaple svatého Jana Nepomuckého a v roce 1938 byla na návsi odhalena socha Svobody.[7]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 169 | 153 | 179 | 185 | 157 | 166 | 193 | 160 | 179 | 151 | 119 | 109 | 98 | 94 | 101 |
Počet domů | 23 | 26 | 30 | 29 | 28 | 29 | 33 | 39 | 37 | 36 | 33 | 38 | 37 | 41 | 43 |
Do roku 1849 patřil Třesov do náměšťského panství, od roku 1850 patřil do okresu Moravský Krumlov, pak od roku 1868 do okresu Třebíč, mezi lety 1949–1960 do okresu Velká Bíteš a od roku 1960 do okresu Třebíč. Mezi lety 1850 a 1898 patřil Třesov pod Hartvíkovice a mezi lety 1960 a 1990 byla obec začleněna opět pod Hartvíkovice, následně se obec osamostatnila.[13][14]
V letech 2006–2010 působil jako starosta Jaromír Kazatel, od roku 2010 tuto funkci zastává Karel Krčál.
2006[15] | 2010[16] | 2013[17] | 2017[18] | 2021[19] | |
---|---|---|---|---|---|
1. | ODS (28.07 %) | TOP 09 (21.56 %) | ČSSD (25.0 %) | ANO (50.98 %) | ANO (40.74 %) |
2. | KSČM (26.31 %) | ČSSD (19.6 %) | KSČM (25.0 %) | KDU-ČSL (17.64 %) | Piráti+STAN (16.66 %) |
3. | ČSSD (24.56 %) | VV (17.64 %) | ANO 2011 (17.3 %) | ČSSD (7.84 %) | SPOLU (14.81 %) |
účast | 70.37 % (57 z 81) | 69.86 % (51 z 73) | 71.23 % (52 z 73) | 71.83 % (51 z 71) | 69.62 % (55 z 79) |
2008[20] | 2012[21] | 2016[22] | 2020[23] | |
---|---|---|---|---|
1. | SNK ED (26.66 %) | KSČM (23.07 %) | ANO 2011 (38.46 %) | ANO (27.58 %) |
2. | ČSSD (26.66 %) | ČSSD (20.51 %) | STAN+SNK ED (17.94 %) | KDU-ČSL (20.68 %) |
3. | KSČM (17.77 %) | Pro Vysočinu (20.51 %) | KDU-ČSL (12.82 %) | Piráti (13.79 %) |
účast | 60.00 % (45 z 75) | 54.05 % (40 z 74) | 56.52 % (39 z 69) | 40.26 % (31 z 77) |
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Jan Fischer (17 hlasů), druhé místo obsadil Miloš Zeman (14 hlasů) a třetí místo obsadil Jiří Dienstbier (8 hlasů). Volební účast byla 71.23 %, tj. 52 ze 73 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Miloš Zeman (44 hlasů) a druhé místo obsadil Karel Schwarzenberg (10 hlasů). Volební účast byla 73.97 %, tj. 54 ze 73 oprávněných voličů.[24]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (29 hlasů), druhé místo obsadil Jiří Drahoš (14 hlasů) a třetí místo obsadil Pavel Fischer (6 hlasů). Volební účast byla 76.06 %, tj. 54 ze 71 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (34 hlasů) a druhé místo obsadil Jiří Drahoš (24 hlasů). Volební účast byla 80.56 %, tj. 58 ze 72 oprávněných voličů.[25]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Andrej Babiš (24 hlasů), druhé místo obsadil Petr Pavel (14 hlasů) a třetí místo obsadila Danuše Nerudová (5 hlasů). Volební účast byla 66.23 %, tj. 51 ze 77 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Petr Pavel (31 hlasů) a druhé místo obsadil Andrej Babiš (25 hlasů). Volební účast byla 74.67 %, tj. 56 ze 75 oprávněných voličů.[26]
V obci se nachází kaplička svatého Jana Nepomuckého z roku 1857,[5] socha svobody k dvacátému výročí založení republiky (budována 1938[27]) a hasičská zbrojnice. Pomník a socha svobody byly rekonstruovány v roce 2020, byla zasazena nová pamětní deska se jmény.
Koncem 20. století byla provedena rekonstrukce objektu obecního úřadu a hasičské zbrojnice. Tento objekt nyní slouží jako místo aktivního odpočinku, kde místní hasiči pořádají každý rok mnoho kulturních akcí (pouťovou zábavu, třesovskou lávku, rybářské závody, aj.).