Šebkovice | |
---|---|
![]() Centrum Šebkovic | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Jaroměřice nad Rokytnou |
Obec s rozšířenou působností | Třebíč (správní obvod) |
Okres | Třebíč |
Kraj | Vysočina |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°7′23″ s. š., 15°48′49″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 488 (2024)[1] |
Rozloha | 10,73 km²[2] |
Nadmořská výška | 455 m n. m. |
PSČ | 675 45 |
Počet domů | 193 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Šebkovice 159 675 45 Šebkovice ou.sebkovice@quick.cz |
Starosta | Bc. Jiří Roupec |
Oficiální web: sebkovice | |
![]() ![]() Šebkovice | |
Další údaje | |
Kód obce | 591807 |
Kód části obce | 162248 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Obec Šebkovice (do roku 1873 Šepkovice[4], německy Schepkowitz či Schöpkowitz, jinak též Štěpkovice, Ščepkovice, Čepkovice,[5] Šebkowicz[6], Sebkowicz, Ssebkowicze, Ssebkowitz, Cžepkowitz, Schopkowitz, Czepkowitz[7]) se nachází v okrese Třebíč v kraji Vysočina. Žije zde 488[1] obyvatel. Součástí obce je i malá osada a katastrální území Milatice (dříve též Miletice nebo Milostnice).[5] Součástí je i samota Holeček.[7]
Sousedními obcemi sídla jsou Kojetice, Lesůňky, Čáslavice, Dolní Lažany, Loukovice, Babice a Horní Újezd.
Od 8. století stávalo nad údolím Šebkovického potoka hradiště, které střežilo Haberskou stezku, později byl na jeho místě postaven hrad. Součástí hradu byla i románská rotunda svaté Marie Magdaleny, ta byla vystavěna v 12. století.[7]
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1349, bylo zmíněno, že vesnice byla v tu dobu součástí sádeckého panství. Roku 1366 byly poprvé zmíněny i Miletice. V roce 1365 Bohuš ze Starče zapsal část Šebkovic své manželce, tak pak roku 1376 zapsala tento majetek synům. Nicméně ti však vesnici zadlužili a tak byla vesnice zastavena Nyklasovi Tasovskému, Janovi z Tulešic, Bolkovi z Křtěnic, Jindřichovi z Kounic a Buškovi z Náramče. Ti pak vesnici prodali Jindřichovi z Hradce. Někdy v tu dobu zanikl hrad ve vsi a jako jeho jediný pozůstatek ve vsi zůstal kostel. V roce 1488 byla vesnice značně poškozena uherskými vojsky. Až v roce 1511 byly zmíněny Milatice, kdy je Jindřich z Lichtenburka nechal zapsat Bohušovi ze Zvole.[5]
Pánům z Hradce patřily Šebkovice až do roku 1542, kdy poručník dětí Adama z Hradce – Volf Krajíř z Krajku prodal Šebkovice, Miletice a Loukovice Václavovi Chroustenskému z Malovar a spojil je tak s lesonickým panstvím. Po stavovském povstání však byly jeho majetky konfiskovány a Ferdinand II. prodal panství Jiřímu z Náchoda, ten pak roku 1634 prodal Miletice a Šebkovice Adamu Ladislavovi z Věžník. Po válce, která trvala do roku 1672 vesnice značně zpustla.[5] V roce 1775 se poddaní z Šebkovic zúčastnili nevolnického povstání v Lesonicích.[7]
Během třicetileté války Milatice zpustly a posléze zanikly, ale kolem roku 1670 se v místě tehdejších Milatic usadili noví obyvatelé, byla zřízena kovárna a vrchnost dosadila mlynáře do milatického mlýna.[5]
Od roku 1689 vlastnil panství Karel Gotfried Aichpichl, který jej rozšířil o statky ve Slavicích a Ratibořicích, jeho syn Josef Ignác pak připojil ještě statek výčapský. Tyto tři přikoupené statky však nikdy plně nesplynuly s původním panstvím a byly nazývány Dolním panstvím, zatímco celek ostatních obcí byl pojmenován Horním panstvím. V roce 1772 pak zakoupil lesonické panství František Nadásdy, roku 1810 pak Terezie Trauttmansdorfová a v roce 1823 pak Emilie Reichenbachová. Pak vlastnili panství Löwenstein-Wertheim-Freudenbergové.[8]
V 18. století byla upravena rotunda Marie Magdaleny a bylo postaveno i sousoší Máří Magdaleny pod ukřižovaným kristem, které bylo součástí hlavního oltáře kostela. V roce 1910 byl umístěn v kostele kříž s plastikou Krista od Františka Bílka.[6]
Roku 1784 se začalo soukromě vyučovat, roku 1808 byla založena obecná škola.[7] V roce 1817 byla postavena školní budova pod hřbitovem,[6] ta pak byla rozšířena na dvojtřídní v roce 1878.[7] Roku 1951 bylo ve vsi založeno JZD, to pak bylo roku 1975 sloučeno s JZD Lesůňky.[7]
Roku 1900 byl ve vsi založen odbor Národní jednoty pro jihozápadní Moravu, v roce 1911 byl založen sbor dobrovolných hasičů a v roce 1924 byl založen Sokol a Domovina. V roce 1900 byl ve vsi založen lihovar, roku 1945 byla ve vsi otevřena železniční zastávka. V roce 1929 byla vesnice elektrifikována.[7] Roku 2000 byla vesnice plynofikována.[9]
Roku 1973 byl založen oddíl kopané žáků,[10] v roce 1981 byl ve vsi založen první oddíl kopané mužů.[11] V roce 1981 bylo postaveno fotbalové hřiště, to bylo později několikrát rekonstruováno a v roce 2000 bylo zatravněno. V roce 2003 byly vystavěny nové kabiny pro fotbalové kluby.[10]
V roce 2008 byl vystavěn rybník v Dílech.[12] Roku 2010 byl vysvěcen znak a prapor obce, byla také vydána publikace Dějiny obce Šebkovice. V roce 2009 bylo přestavěno patro obecního úřadu na ZŠ a přestavěna ZŠ na obecní úřad.[13] V roce 2013 byl vyčištěn Šebkovický potok, mezi roky 2014 a 2016 byla vesnice kanalizována a v roce 2015 byl postaven rybník Na Holečku.[14]
V roce 2016 získala obec ocenění v soutěži Vesnice Vysočiny 2016, konkrétně obdržela Zelenou stuhu za péči o zeleň a životní prostředí.[15] V roce 2017 se vesnice účastní soutěže Vesnice roku.[16] V tomto roce obec získala ocenění, konkrétně obdržela Diplom za příkladnou péči o kulturní památky v obci.[17]
Do roku 1849 patřily Šebkovice do lesonického panství, od roku 1850 patřily do okresu Znojmo, pak od roku 1896 do okresu Moravské Budějovice a od roku 1960 do okresu Třebíč.[18]
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 566 | 538 | 560 | 590 | 607 | 638 | 587 | 533 | 537 | 521 | 545 | 507 | 502 |
2006[20] | 2010[21] | 2013[22] | 2017[23] | 2021[24] | |
---|---|---|---|---|---|
1. | ČSSD (37.21 %) | KSČM (22.63 %) | KSČM (24.9 %) | ANO (38.32 %) | ANO (37.05 %) |
2. | ODS (21.42 %) | ČSSD (22.63 %) | ANO 2011 (21.93 %) | KSČM (12.33 %) | SPOLU (16.73 %) |
3. | KSČM (21.42 %) | TOP 09 (13.16 %) | ČSSD (14.86 %) | Piráti (12.33 %) | Piráti+STAN (10.35 %) |
účast | 70.26 % (267 z 380) | 64.80 % (243 z 375) | 68.78 % (271 z 394) | 60.64 % (228 z 376) | 65.54 % (251 z 383) |
2008[25] | 2012[26] | 2016[27] | 2020[28] | |
---|---|---|---|---|
1. | ČSSD (36.36 %) | KSČM (30.53 %) | ANO 2011 (26.95 %) | ANO (28.81 %) |
2. | KSČM (26.62 %) | ČSSD (20.95 %) | ČSSD (20.0 %) | STAN+SNK ED (12.71 %) |
3. | KDU-ČSL (12.33 %) | STO (10.77 %) | KSČM (14.78 %) | KSČM (11.86 %) |
účast | 41.73 % (154 z 369) | 44.85 % (174 z 388) | 30.53 % (116 z 380) | 31.07 % (119 z 383) |
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Miloš Zeman (94 hlasů), druhé místo obsadil Jiří Dienstbier (58 hlasů) a třetí místo obsadil Karel Schwarzenberg (39 hlasů). Volební účast byla 70,54 %, tj. 272 ze 387 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2013 první místo obsadil Miloš Zeman (189 hlasů) a druhé místo obsadil Karel Schwarzenberg (74 hlasů). Volební účast byla 68,22 %, tj. 264 ze 387 oprávněných voličů.[29]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (136 hlasů), druhé místo obsadil Jiří Drahoš (47 hlasů) a třetí místo obsadil Marek Hilšer (21 hlasů). Volební účast byla 65,87 %, tj. 247 ze 375 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2018 první místo obsadil Miloš Zeman (175 hlasů) a druhé místo obsadil Jiří Drahoš (87 hlasů). Volební účast byla 69,68 %, tj. 262 ze 376 oprávněných voličů.[30]
V prvním kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Andrej Babiš (123 hlasů), druhé místo obsadil Petr Pavel (67 hlasů) a třetí místo obsadila Danuše Nerudová (26 hlasů). Volební účast byla 71,35 %, tj. 273 ze 384 oprávněných voličů. V druhém kole prezidentských voleb v roce 2023 první místo obsadil Andrej Babiš (150 hlasů) a druhé místo obsadil Petr Pavel (128 hlasů). Volební účast byla 72,40 %, tj. 278 ze 384 oprávněných voličů.[31]