Škvorec | |
---|---|
![]() Letecký snímek Škvorce | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | městys |
Pověřená obec | Úvaly |
Obec s rozšířenou působností | Brandýs nad Labem-Stará Boleslav (správní obvod) |
Okres | Praha-východ |
Kraj | Středočeský |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°2′49″ s. š., 14°43′50″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 2 218 (2024)[1] |
Rozloha | 12,76 km²[2] |
Nadmořská výška | 305 m n. m. |
PSČ | 250 83 |
Počet domů | 666 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa úřadu městyse | Masarykovo nám. 122 250 83 Škvorec obecniurad@obecskvorec.cz |
Starostka | Ing. Martina Vodičková |
Oficiální web: www | |
![]() | |
![]() ![]() Škvorec | |
Další údaje | |
Kód obce | 538884 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Škvorec je městys v okrese Praha-východ ve Středočeském kraji. Rozkládá se zhruba 22 kilometrů východně od centra Prahy, 3 kilometry jižně od Úval a 8 kilometrů severovýchodně od Říčan. Žije zde přibližně 2 200[1] obyvatel. Součástí městyse je i vesnice Třebohostice.
První písemná zmínka o obci pochází z roku 1279.
Hrad Škvorec byl založen roku 1279 královským komořím Domaslavem; v jeho držení se vystřídali pražští Olbramovici, Klinštejnové, Smiřičtí a Albrecht z Valdštejna, jenž hrad a panství prodal roku 1623 Lichtenštejnům, kterým patřil do roku 1918. Hrad byl během třicetileté války vypálen Švédy, až později (1710) zčásti obnoven a upraven na zámek. Své sídlo zde měla kněžna Marie Terezie Savojská, princezna piemontská, markraběnka ze Zalužan, hraběnka ze Soissonu, rozená říšská kněžna z Lichtenštejna a Mikulova, kněžna opavská a krnovská, dědičná paní panství Kostelec (nad Černými lesy), Uhříněves a Škvorec.
Část objektu Starého zámku byla v 19. století zbořena, zbylé torzo jihovýchodní části s kamenným mostem a věžičkou se nyní opravuje.[4] Východně od Starého zámku byl na sklonku 18. století postaven Nový zámek, léta využívaný jako panský hospodářský dvůr. Ten je již opraven. Oba zámky jsou veřejnosti nepřístupné.
Od 10. října 2006 byl obci vrácen status městyse.[5]
Dějiny územněsprávního začleňování zahrnují období od roku 1850 do současnosti. V chronologickém přehledu je uvedena územně administrativní příslušnost městyse v roce, kdy ke změně došlo:
V městysi Škvorec (1073 obyvatel, poštovní úřad, telegrafní úřad, telefonní úřad, kostel československé církve, evangelický kostel, četnická stanice) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[12] lékař, autobusová doprava, 2 bednáři, biograf Sokol, cihelna, cukrář, obchod s umělými hnojivy, 2 holiči, 4 hostince, jednatelství, 2 kapelníci, 2 koláři, kominík, 2 kováři, 4 krejčí, 2 obchody s mlékem, obchod s obilím, pražírna obilí, 4 obuvníci, 2 pekaři, pletárna, pokrývač, porodní asistentka, 12 rolníků, 3 řezníci, 2 sadaři, 2 sedláři, sladovna, 9 obchodů se smíšeným zbožím, spořitelní a záložní spolek, 2 obchody se střižním zbožím, 2 švadleny, 3 trafiky, 2 truhláři, 3 zahradnictví, zámečník.
Ve vsi Třebohostice (239 obyvatel, samostatná obec se později stala součástí Škvorce) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[13] 2 hostince, kapelník, kolář, kovář, 2 rolníci, obchod se smíšeným zbožím, trafika, zahradnictví, zednický mistr.
Dopravní síť
Veřejná Doprava 2022" V současné době v obci zastavují linky:
(V pracovních dnech 12 spojů o víkendu 3 spoje) (dopravce Dopravní podnik hl. m. Prahy, a. s.),
(v pracovních dnech 17 spojů, o víkendech 9 spoje) (dopravce Stenbus, s. r. o.) Linka vyjela dne 1.9.2022 díky reorganizaci linkového vedení na Říčansku https://pid.cz/optimalizace-ricansko-1-9-2022/
Veřejná doprava 2011
V obci měly zastávku příměstské autobusové linky: