Siikainen Siikais |
|
---|---|
![]() |
![]() |
sijainti |
|
Sijainti | |
Maakunta | Satakunnan maakunta |
Seutukunta | Pohjois-Satakunnan seutukunta |
Kuntanumero | 747 |
Hallinnollinen keskus | Siikaisten kirkonkylä |
Perustettu | 1871 |
Kokonaispinta-ala |
491,31 km² 227:nneksi suurin 2022 [1] |
– maa | 463,30 km² |
– sisävesi | 28,01 km² |
Väkiluku |
1 283 284:nneksi suurin 31.12.2023 [2] |
– väestötiheys | 2,77 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [3] |
– 0–14-v. | 11,3 % |
– 15–64-v. | 51,4 % |
– yli 64-v. | 37,3 % |
Äidinkieli | 2023 [4] |
– suomenkielisiä | 98,4 % |
– ruotsinkielisiä | 0,2 % |
– muut | 1,4 % |
Kunnallisvero |
9,40 % 60:nneksi suurin 2024 [5] |
Työttömyysaste | 10,8 % (2018) [6] |
Kunnanjohtaja | Heli Kaskiluoto |
Kunnanvaltuusto | 17 paikkaa |
2021–2025[7] • Kesk. • SDP • PS • KD |
8 4 4 1 |
www.siikainen.fi |
Siikainen (ruots. Siikais) on Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Siikainen kuuluu Pohjois-Satakunnan seutukuntaan.[8] Kunnassa asuu 1 283 ihmistä,[2] ja sen pinta-ala on 491,31 km2, josta 28,01 km2 vesistöjä.[1] Väestötiheys on 2,77 asukasta/km2. Siikaisten kunnanjohtaja on Heli Kaskiluoto.
Siikaisten vaakunan on suunnitellut Pentti Vakkamaa ja se on vahvistettu vuonna 1952.[9]
Ministeri, olympiamitalisti Antti Kalliomäki (s. 1947), tangokuningatar Jaana Lammi (s. 1962) ja kirjailija Reijo Mäki (s. 1958) ovat syntyneet Siikaisissa.
Siikainen sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Sen naapurikunnat ovat Isojoki, Kankaanpää, Merikarvia, Pomarkku ja Pori. Edellisten lisäksi naapurikuntiin kuului vuoteen 2020 saakka Honkajoki, joka liitettiin Kankaanpäähän. Siikainen on väkiluvultaan Satakunnan maakunnan pienin kunta.
Kunnassa on kaikkiaan 51 järveä. Suurimmat niistä ovat Isojärvi, Siikaisjärvi ja Valkjärvi.[10]
Siikaisten Natura-kohteita ovat Matovuori, joka on Satakunnan arvokkaimpia kallioalueita, Siikaisten laitumet, joilla pidetään lehmiä ja nuorta karjaa, Niemijärven-Itäjärven lintujärvikompleksi sekä laaja ja erämainen keidassoiden kokonaisuus Haapakeidas.[11]
Haapakoski, Hirvijärvi, Keskukylä, Leppijärvi, Leväsjoki, Nauriskoski, Osara, Otamo, Petkele, Pyntäinen, Saarikoski, Sammi, Siikainen, Uusi-Samminmaja, Vanha-Samminmaja, Vuorijärvi. (Haapakoski ja Nauriskoski ovat nykyään osa Leväsjokea ja Keskukylä kuuluu lähinnä Hirvijärven kylään. Uusi- ja Vanha-Samminmaja ja Osara kuuluvat Sammin kylään.)
Vuoden 2017 lopussa Siikaisissa oli 1 476 asukasta, joista 423 asui taajamassa, 1 037 haja-asutusalueilla ja 16:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Siikaisten taajama-aste on 29,0 %.[12] Kunnassa on vain yksi taajama, Siikaisten kirkonkylä.[13]
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Siikaisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:[14]
Siikaisten seurakunta yhdistyi vuoden 2023 alussa osaksi Kankaanpään seurakuntaa.[15]
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Siikaisissa toimii Siikaisten helluntaiseurakunta.[16]
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Siikaisten alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.[17]
Kunnassa sijaitsee myös buddhalainen retriittikeskus Samje, jossa on nähtävillä myös tiibetiläistä taidetta. Maailman pohjoisin ja Suomen ainoa stupa sijaitsee Siikaisissa.[18]
Siikaisten seurakunta jakaantui omaksi seurakunnaksi Merikarvian seurakunnasta vuonna 1771. Kylistä Uusi- ja Vanha-Samminmaja ovat aiemmin kuuluneet Kankaanpään kuntaan ja sitä ennen Suur-Ikaalisiin. Uusi-Samminmaja liitettiin Siikaisten seurakuntaan 1904[19].
Siikaisten vanha kirkko paloi vuonna 1887[20] ja uusgoottilaista tyyliä edustava nykyinen kirkko on rakennettu 1889.[21]
Pohjois-Satakunnan alueelle suunniteltiin vuonna 2014 suurta kuuden kunnan kuntaliitosta, mutta Siikainen vetäytyi hankkeesta yhdessä Jämijärven, Karvian ja Pomarkun kanssa. Kuntaliitoksesta jäivät keskustelemaan Kankaanpää ja Honkajoki.[22]
Siikaisten kunnanjohtajana on vuodesta 2022 alkaen toiminut Heli Kaskiluoto.[23]
Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista kahdeksan on keskustan, neljä SDP:n, neljä Perussuomalaiset sekä yksi Kristillisdemokraattien hallussa kaudella 2021–2025.[7]
Vuonna 2015 kunnassa oli 391 työpaikkaa. Niistä 23 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 38 % palveluissa ja 36 % jalostuksessa. Palveluiden osuus oli selvästi pienempi kuin koko maassa (75 %).[24]
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat muovipusseja ja -kalvoja valmistava Sauplast, Lankosken sähkö ja havupuu-uutetta valmistava Ravintorengas.[25]
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Siikaisten kunnan varhaiskasvatus järjestetään kunnan keskustassa sijaitsevassa päiväkoti Pikku-Santrassa. Lisäksi esiopetusta täydentävää varhaiskasvatusta järjestetään koululla. Varhaiskasvatus on kunnan asukkaille maksutonta.[27]
Kunnan ainoa koulu on nykyisin Siikaisten yhtenäiskoulu, jossa on noin 120 oppilasta esiopetuksessa ja perusopetuksen luokilla 1–9[28]. Leväsjoen kyläkoulu lakkautettiin vuonna 2012 pitkien kiistojen jälkeen[29]. Kunnan muut kyläkoulut eli Sammin, Hirvijärven ja Otamon kyläkoulut lakkautettiin jo vuonna 2005.[30]
Siikaisissa toimii Merikarvia-Siikaisten kansalaisopisto[31]. Satakirjastot-kirjastokimppaan kuuluvalla Siikaisten kirjastolla on pääkirjasto kunnan keskustassa ja lainausasema Leväsjoella.[32]
Sote-palveluita tarjoaa Siikaisten peruspalvelukeskus, joka on osa Pohjois-Satakunnan peruspalvelukuntayhtymää.[33]
Kahden kilometrin päässä kunnan keskustasta on matkailukeskus. Siellä on leirintäalue ja vuokrattavia mökkejä, luontoliikuntamahdollisuuksia ja mini- ja frisbeegolfradat.[34]
Siikaisten pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolalohkot ja vesivelli, höystöperunat ja verileipä sekä raastetusta perunasta tehty riivinpannukakku.[35]
|