Els "gaus" de l'alta edat mitjana vers l'any 1000
Gau (en plural Gaue ) és una paraula alemanya que es pot traduir per país i equival al "pagus " llatí. Els gaue foren la divisió administrativa bàsica de la part oriental de l'Imperi Carolingi a l'alta edat mitjana , generalment sota comtes , i més tard dins del regne d'Alemanya i de l'Imperi també sota alguns senyors i vogts (advocats o delegats imperials).
Més endavant, sota el règim nacionalsocialista , es recupera el terme per referir-se a la nova divisió territorial implantada a partir del 1934.
La llista de gaue medievals és la següent:
Aachengau centrat a Aachen (Aquisgrà)
Aargau (Argòvia )
Ahrgau , regió de l'Ahr a Renània-Palatinat
Affagau , terres de Zwiefalten , Riedlingen, Hayingen
Agradingau terres del districte d'Emsland i Teil dels Països Baixos (Westerwolde), entre Aschendorf i Meppen.
Albgau o Alpgau al Marcgraviat de Baden , entre Wutach , Selva Negra , Hochrhein i Baar , anomenada pel riu Alb
Albegau [ 1] al riu Meurthe
Allgäu al sud-oest de Baviera i sud-est de Baden-Württemberg
Almango al nord del Nithersi , est de l'Angeron , sud del Patherga
Altgau , Bad Tennstedt i Großfurra
Alzettegau [ 1] a l'Alzette a Luxemburg
Ambergau al nord-oest de el Harz
Ammergau a l'Alta Baviera
Ammergau avui districte d'Ammerland
Angeron (o Angerngau), al nord-oest de l'Ittergau (també Nithersi )
Anglachgau , a la dreta de la vall del Rin entre Rastatt i Mannheim
Antisengau
Apphagau a Suàbia
Ardennengau o País de les Ardenes a Alemanya, Bèlgica i Luxemburg
Arfeld
Argengau la regió de l'Argen
Aringo
Aschfeld
Astfala (també Astfalia , Hastfala , Ostfalengau ), al nord de Hildesheim , i oest de Braunschweig
Attergau a l'Alta Àustria
Auelgau , al sud-est de Bonn
Augangau
Augau a l'oest del Nethegau
Augstgau a Baviera, Augsburg i el Lech
Augstgau al sud del Rin i sobre Basilea amb centre a Augst
Avalgau
Haduloha
Haigergau a Haiger , a l'Oberlahngau
Haistergau a l'alta Suàbia
Hamaland
Hardagau
Harzgau al Harz
Hasegau a Löningen al Münsterland
Haspengau a Bèlgica, entre Lieja i Hasselt
Hassegau a Mansfeld , Naumburg , Halle (Saxònia-Anhalt) i Wettin
Hassgau a Francònia Inferior)
Hastfalagau també Astfalia , Hastfala , Ostfalengau al nord de Hildesheim , i oest de Braunschweig
Hattenhuntare
Hatterungau Baixa Renània
Hattuariergau al Niers , entre Gennep i Geldern
Hegau al Württemberg del sud
Heilangau Bremervörde , Buxtehude , Harburg , Stade , etc.)
Helmegau , a Wallhausen i Kelbra
Hengistgau (Estíria occidental, centrada a Hengistburg/Hengsberg )
Hennegau , Hainaut, Hennegouw, a Bèlgica
Hessengau /Hessigau
Hessengau de Fritzlar i Kassel
Hessengau franc, comarca saxona a l'est i al sud de Baixa Saxònia i Westfàlia
Hettergau
Hlidbeki , de Lübbecke a Westfàlia
Holstengau a Schleswig-Holstein
Hrecwiti a Westfàlia
Hunsrückgau
Huosigau a Baviera
Husitingau (també Usitigau), a Weimar
Huygau a Lotaríngia
Karosgau [ 1] (Eifel i Prüm)
Keldachgau (Düsseldorf , Mettmann , part de Solingen , més tard comtat de Berg )
Kelsgau (districte actual de Kelheim)
Kimmen (també Kinhem, Kinnin, Kemmenerland, Kennemerland), a Frísia
Kinziggau (a Hessen)
Klettgau (Baden meridional i Suïssa septentrional)
Knetzgau
Kochergau (també Cochengowe, al riu Kocher a Baden-Württemberg .
Kölngau , Colònia i la riba esquerra del Rin Colònia (Alemanya) , el marge dret va ser el Deutzgau
Königssondergau (també Königssundragau o Königssundern), domini reial a Wiesbaden
Kraichgau (Baden septentrional)
Kroatengau (Gau Chrowati) a Caríntia
Künziggau (també Künzinggau, Quinzinggau, Chunzengau) al sud-oest de Passau
Kützgau (de Zülpichgau , format de manera separada el 898)
Saalgau a Hammelburg
Saalegau a Turíngia
Saargau [ 1] (Alt Saargau amb Sarrebourg al riu Saar)
Saargau [ 1] (Baix Saargau amb Wallerfangen al riu Saar)
Salzgau (comecia Saltga, pagus Saltgo ; a Salzgitter )
Salzgau a Bad Neustadt a Francònia
Salzburggau (Flachgau i Tennengau a Àustria, Rupertiwinkel i Reichenhall a Baviera)
Sanntalgau (més tard comtat de Cilli )
Sauergau [ 1] al riu Sauer a Luxemburg
Scarponagau [ 1] (francès Scarponnois o Scarponois ), derivat del vicus Scarpona a Dieulouard i el Mosel·la entre Toul i Metz
Schefflenzgau a Württemberg, Odenwald
Scherragau , a Ebingen , Spaichingen , Tuttlingen
Schozachgau , a Württemberg del nord, al riu Schozach
Schussengau a l'alta Suàbia
Schwabengau , part oest de Saxònia-Anhalt
Schweinachgau Àrea de la part a l'oest del Danubi, a Passau (Baviera)
Schwerzgau a Württemberg meridional, amb Allmendingen
Scotelingo o Scotelingen, oest i nord-oest de Hildesheim
Seillegau [ 1] en francès Saulnois , al Seille (afluent del Mosel·la) i Salzburgen
Senonagischer , Francònia
Gau Serimunt entre el Saale , Mulde , Elba i Fuhne
Sisgau (nord-oest de Suïssa)
Siusili (també Susali) al riu Mulde a Saxònia
Skopingau a Schöppingen, Münsterland
Sornegau a la riba esquerra del Rin, al sud de Basilea
Speyergau a Speyer
Stevergau a Coesfeld, Münsterland
Stormarn Schleswig-Holstein
Strohgau a Leonberg, Württemberg occidental)
Strudengau , Baixa Àustria
Sturmigau , districte de Verden; de Hoya just al riu Weser a la part oriental del comtat de Verden
Sualafeldgau , Baviera)
Südthüringengau , també Südthüringgau
Suilbergau , també "Suilberigavvi" o Sülberggau ), a l'oest del Leine i Einbeck a Baixa Saxònia
Sülchgau o Sülichgau (Suàbia, a Rottenburg am Neckar , districte de Tübingen )
Sulmgau , a Neckarsulm
Sundergau , Baviera
Sundgau (Alta Alsàcia)
Swistgau (a la part superior del Swist al nord-est d'Eifel )
Wachau (Baixa Àustria)
Waldgau (Vaud, Suïssa)
Waldsassengau a Francònia Inferior (part oriental de la Spessart i l'àrea entre Mainviereck i Maindreieck )
Waldsati (entre Bremen i Zeven)
Walgau (Vorarlberg )
Wallis (Valais , Suïssa)
Wallerfangen [ 1] comtat al Saar mitjà
Wangen antic districte
Warnabi
Wasgau (Pfälzer Wald, o Bosc Palatí), Vosagus (Vosges )
Watergau a Turíngia
Wavergau (també Wabergau , Woëvregau ,[ 1] part del gran territori de Wabr(i)a (Woëvre ) entre el Maas i el Mosel·la )
Wehsigau
Weitagau a Westfàlia
Werinofeld a Turíngia
Werngau a Hessen
Westergau (a Freising , Baviera)
Westergau a Turíngia
Westfalengau (entre el Ruhr i el Lippe , a l'est de Westfàlia
Wetagau a Turíngia
Wetigau (a Schwalenberg a cercle de Lippe )
Wetterau (abans Wettergau o Wettereiba/Veteràvia)
Wigmodi (Wigmodia, Wigmodien ) al nord de Bremen
Wingarteiba al cercle de Neckar-Odenwald
Wiehegau , a Turíngia
Wippergau a Turíngia
Wittingau
Wonnegau a Worms
Wormsgau (Wormsfeld o Wormsfeldgau,[ 1] a l'oest de Worms )
Würmgau a Württemberg al riu Würm
Dietrich August Adolf von Wersebe: Beschreibung der Gaue zwischen Elbe, Saale und Unstrut, Weser und Werra, etc. , Hannover 1829
Heinrich Boettger: Diöcesan- und Gau-Grenzen Norddeutschlands , 1875
Walther Schultze: Die fränkischen Gaue Badens , 1896
Ersch, Gruber: Allgemeine Encyclopädie der Wissenschaften und Künste , 1 Teil A-G, 1852, Leipzig, S. 405 ff.
↑ 1,00 1,01 1,02 1,03 1,04 1,05 1,06 1,07 1,08 1,09 1,10 1,11 1,12 1,13 1,14 1,15 1,16 1,17 1,18 1,19 1,20 1,21 1,22 1,23 1,24 Roland W. L. Puhl: Die Gaue und Grafschaften des frühen Mittelalters im Saar-Mosel-Raum , Diss., Saarbrücken 1999, S. 60-61 und passim. ISBN 3-930843-48-X