STS-101 | |
---|---|
![]() | |
Údaje o expedici | |
Na stanici | ISS |
Loď | Atlantis |
COSPAR | 2000-027A |
Členů expedice | 7 |
Počet výstupů do vesmíru | 1 |
Délka výstupů do vesmíru | 6 hodin, 44 minut |
Datum startu | 19. května 2000 10:11 UTC |
Kosmodrom | Kennedyho vesmírné středisko, Florida, USA |
Vzletová rampa | LC-39A |
Spojení se stanicí | 20. května 4:30 UTC |
Délka letu | 9 dní, 21 hodin, 10 minut |
z toho na stanici | 6 dnů, 18 hodina, 17 minut |
Odlet ze stanice | 26. května 23:03 UTC |
Datum přistání | 29. května 2000 06:20 UTC |
Místo přistání | Kennedyho vesmírné středisko |
Parametry dráhy | |
Perigeum | 332 km |
Apogeum | 341 km |
Doba oběhu | 91 minut |
Sklon dráhy | 51,6° |
Fotografie posádky | |
![]() | |
Zleva sedí Horowitz, Halsell, stojí Weberová, Williams, Usačov, Voss, Helmsová | |
Navigace | |
Předchozí STS-99 Následující STS-106 |
STS-101 byla mise amerického raketoplánu Atlantis k Mezinárodní vesmírné stanici. Jednalo se o 98. let raketoplánu a 21. let raketoplánu Atlantis. Cílem desetidenní mise byla doprava zásob na stanici. Start mise byl třikrát opožděn kvůli silnému větru v místě startu. Raketoplán uskutečnil 155 obletů Země. Uskutečnil se jeden výstup do otevřeného vesmíru.
V závorkách je uvedený celkový dosavadní počet letů do vesmíru včetně této mise.
K setkání raketoplánu s ISS došlo v neděli 21. května 2000 v 04:31 UT. Ještě před vstupem astronautů na palubu ISS se 22. května uskutečnil jeden výstup do vesmíru (EVA). Během něj Voss a Williams připevnili na povrch ISS americký manipulátor (jeřáb) OTD. Ten byl totiž během své původní instalace zajištěn nedokonale. Astronauti také dokončili instalaci ruského manipulátoru Strela na adaptéru mezi moduly Unity a Zarja. Poté vyměnili na modulu Unity jednu ze dvou antén ECOMM. Pro ulehčení budoucích operací vně stanice připevnili Voss a Williams na povrch ISS osm nových madel.
Následující den vstoupila posádka raketoplánu do ISS. Jako první do stanice vstoupili Helmsová, Usačov a Voss, kteří by měli v příštím roce vytvořit druhou základní posádku ISS. Astronauti vyměnili dvě ze šesti baterií, instalovali nové potrubí, které pomohlo zlepšit cirkulaci atmosféry. Také odebrali vzorky atmosféry k pozdější analýze.
V dalších dnech astronauti přenášeli náklad na ISS a prováděli na stanici opravy. V modulu Zarja vyměnili 4 baterie a požární hlásiče, paměť v telemetrickém systému (u které končila záruční doba) a v neposlední řadě naplnili čtyři plastikové vaky (každý o objemu 45 litrů) vodou. Celkem bylo přeneseno přes 1000 kg nákladu.
Posledním úkolem mise STS 101 bylo zvýšení dráhy komplexu ISS. K němu došlo 25. května 2000. Raketoplán pomocí motorků RCS „zvedl“ ISS o zhruba 40 km. Během celkem 3 manévrů byl ISS naveden na novou oběžnou dráhu ve výši 372 × 380 km. Následujícího dne se Atlantis od ISS odpojil a po provedení inspekčního obletu se vydal na sestupnou dráhu k Zemi. Na ranveji 15 Kennedyho vesmírného střediska přistál úspěšně 29. května 2000 v 8:20 hodin SELČ.
Mise STS-101 byla první, kdy se do vesmíru vypravil raketoplán se skleněným kokpitem.
V tomto článku byl použit překlad textu z článku STS-101 na anglické Wikipedii.