אומדנים של אוכלוסיית העולם | |
---|---|
שנה | מיליארדים |
1500 | 0.458 |
1600 | 0.58 |
1700 | 0.682 |
1750 | 0.791 |
1800 | 0.978 |
1804 | 1.0 |
1850 | 1.2 |
1900 | 1.7 |
1927 | 2.0 |
1950 | 2.5 |
1960 | 3.0 |
1974 | 4.0 |
1987 | 5.0 |
1999 | 6.0 |
2011 | 7.0 |
2022 | 8 |
נכון לנובמבר 2022, אוכלוסיית כדור הארץ עברה את סך השמונה מיליארד בני אדם.[1] מדי שנה, נוספים[2] לאוכלוסיית העולם (נכון ל-2017) כ-83 מיליון בני אדם, שהם כ-1.1 אחוזים מאוכלוסייתו.
המדינות אשר בהן האוכלוסייה הכי גדלה מבחינת מספרית הן הודו (20% מהאוכלוסייה שהתווספה לעולם בין 2010 ל-2023 מגיעה ממנה) שאחריה, סין, פקיסטן, ניגריה, אתיופיה, אינדונזיה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, ומצרים כך ש-8 מדינות אחראיות לכמחצית מגידול האוכלוסייה בעולם בעשור השני של המאה ה-21.
כ-60% מהאוכלוסייה מתגוררים ביבשת אסיה (כ-4.5 מיליארד נכון ל-2017, מתוכם כ-2.7 מיליארד בסין והודו לבדן). הצפיפות הממוצעת היא כ-50 איש לקילומטר רבוע (ללא התחשבות באנטארקטיקה).
שיעור הפריון העולמי הוא כ-2.4 ילדים לאישה, נכון ל-2018.
במהלך המאה ה-20 אוכלוסיית העולם הכפילה את עצמה למעלה מפי שלושה, כאשר בשנת 1900 הייתה כ-1.65 מיליארד ואילו ב-1999 כשישה מיליארד. עד אמצע המאה ה-19 קצב הגידול של אוכלוסיית העולם היה איטי למדי, והיא הכפילה את עצמה אחת לכמה מאות שנים. במאה ה-20 גבר מאוד קצב הגידול, ואוכלוסיית העולם הכפילה את עצמה מ-1927 ל-1974 (47 שנים), מ-1950 ל-1987 (37 שנים) ומ-1960 ל-1999 (39 שנים) וכך גם מ-1974 ל-2022 (38 שנים) החל משנות ה-70, במקביל לירידה בפריון, יורד קצב הגידול של אוכלוסיית כדור הארץ בהתמדה. בסוף שנות ה-60 הגיעה העלייה השנתית ל-2.06 אחוז לשנה, ועל פי הערכות האו"ם בשנת 2000 היא ירדה ל-1.2%, ונכון ל-2013 לכ-1.1%.
הקבוצה האתנית הגדולה בעולם היא האן ומהווה כ-16% מאוכלוסיית העולם וכ-90% מאוכלוסיית סין.[5] בשנת 2023 סין איבדה את מעמדה כמדינה המאוכלסת ביותר בעולם לטובת הודו.
אזור גאוגרפי | אוכלוסייה (מיליונים) | אחוז מסך הכול |
---|---|---|
אסיה | 4,607.5 | 59.54% |
אפריקה | 1,313 | 17.2% |
אירופה | 747.25 | 9.59% |
צפון אמריקה | 565.62 | 7.6% |
דרום אמריקה | 427.75 | 5.53% |
אוקיאניה | 42.2 | 0.55% |
סך הכול | 8,000 | 100.0% |
שיעור הפריון (TFR) העולמי מאופיין בירידה החל משנות ה-70. בשנת 1950 היה שיעור הפריון העולמי כ-5, וכיום הממוצע נע סביב 2.4 (2022). שיעורי הפריון בעולם מתאפיינים בשונות רבה, ונעים בין לידה אחת בקירוב בקוריאה הדרומית לבין 6.8 לידות בניז'ר. שיעור הפריון הממוצע ביבשת אפריקה הוא 4.21 לידות לאישה, ובמרכז אפריקה 5.8. ללא אפריקה, שיעור הפריון הממוצע ביתר מדינות העולם נכון ל-2015 נאמד ב-2. שיעור הפריון של מדינות בעלות רמת הכנסה גבוהה נאמד, על פי נתוני האו"ם ל-2015, ב-1.7 בקירוב.
שיעור התחלופה הדמוגרפי העולמי, שמתחשב גם ביחס המינים בלידה ובתמותת תינוקות ותמותת ילדים אינו ידוע, אך הוא נאמד בטווח שבין 2.2 ל-2.3.
נכון ל-2014, כמעט מחצית מאוכלוסיית העולם חיה במדינות שבהן שיעור הפריון נמוך או שווה לשיעור התחלופה הדמוגרפי למדינות מפותחות – 2.1, ובכמחצית מאוכלוסיית העולם שיעור הפריון גבוה יותר. כ-8% מאוכלוסיית העולם חיה במדינות בהן שיעור הפריון שווה או גבוה מחמישה ילדים לאישה.[6] לשם השוואה, נכון ל-2022 שיעור הפריון בישראל עמד בסביבות 2.95 ילדים לאישה, יותר מכל מדינה אחרת בארגון ה-OECD.[7]
החל משנות ה-70 של המאה ה-20 חלה ירידה גדולה בפיריון העולמי. הירידה התרחשה בעיקר במדינות המפותחות המבוססות באירופה, מזרח אסיה וצפון אמריקה. אך במאה ה-21 מסתמנת ירידה גם בפיריון בדרום אסיה, המזרח התיכון ואמריקה הלטינית המומחים משערים שהצניחה נובעת ממספר שינויים עיקריים[8][9]:
בחצאי עשורים, על פי אומדני האו"ם:[10]
שנים | פריון |
---|---|
1950–1955 | 4.96 |
1955–1960 | 4.89 |
1960–1965 | 5.03 |
1965–1970 | 4.92 |
1970–1975 | 4.46 |
1975–1980 | 3.87 |
1980–1985 | 3.6 |
1985–1990 | 3.44 |
1990–1995 | 3.02 |
1995–2000 | 2.75 |
2000–2005 | 2.63 |
2005–2010 | 2.57 |
2010–2015 | 2.52 |
2015–2020 | 2.47 |
החל מאמצע המאה ה-20 חלה מגמה מובהקת של עיור, כאשר אחוז התושבים העירוניים ב-1950 היה כ-29% ואילו ב-2006 הגיע לכ-50%. המטרופולין הגדולה ביותר בעולם היא טוקיו, עם כ-37 מיליון תושבים, אולם העיר הגדולה בעולם היא שאנגחאי עם כ-24 מיליון תושבים.
אחוז נמוך במיוחד של יודעי קרוא וכתוב נמצא בשני ריכוזים עיקריים:
ארבע הדתות הגדולות המקיפות כ-70% מאוכלוסיית העולם, הן הנצרות, שמאמיניה נאמדים בכ-2.2 מיליארד, האסלאם, לה 1.6 מיליארד מאמינים בעולם, ההינדואיזם, לה כמיליארד מאמינים והבודהיזם, לה כחצי מיליארד מאמינים.
לפי נתוני ה-OECD ב-2012 – כ-42 מיליון איש (כ-0.6% מאוכלוסיית העולם) – החזיקו כל אחד בהון שערכו לפחות מיליון דולר.[12] כ-12 מיליון מתוכם הם מיליונרים לפי נתוני דוח העושר העולמי[13] על פי החזקת אחזקות ונכסים, מלבד מקום מגוריהם המרכזי שערכם עולה על מיליון דולר.
קיימים פערים משמעותיים בחלוקת ההון העולמי הנמדדים לפי מדד ג'יני עולמי של 0.893 לפי דוח ה-OECD לחלוקת הון, חלוקה הרבה פחות שוויונית מחלוקת ההכנסות העולמית שהוערכה ב-2009 בידי ה-CIA ב-0.38 בלבד בהשוואה[דרושה הבהרה].[14] דוגמה לאי השוויון בהון ניתן לראות בעובדה כי 85 העשירים בעולם מחזיקים נכון ל-2014 בהון ששוויו זהה לזה של החציון התחתון של העולם המהווה 3.5 מיליארד בני אדם.[15] ה-0.6% העליון, המהווה 42 מיליון איש, החזיק ב-2012 ב-39.3% מההון העולמי לעומת 32.3% ל-4.4% הבאים, המהווים 331 מיליון בני אדם, ולעומת 28.4% ל-95% הנותרים מהווים 6.734 מיליארד בני אדם.
מדוח ה-OECD עולה כי מרבית הפערים הם בין מדינות ואזורים גאוגרפיים המהווים ברובם את "העולם המערבי", לבין מדינות העולם השלישי והשני, כאשר עם צמיחת כלכלת סין ומזרח אירופה החל מסוף המאה ה-20, הפערים בין המדינות צפויים להצטמצם.
חלק מהמטרופולינים הגדולים בעולם כוללים את הערים הגדולות בעולם.
מיקום | עיר | אוכלוסייה (מיליונים) | מדינה | שטח (קמ"ר) |
---|---|---|---|---|
1 | טוקיו | 36.67 | ![]() |
13,500 |
2 | דלהי | 22.16 | ![]() |
33,578 |
3 | סאו פאולו | 21.2 | ![]() |
8,050 |
4 | מומבאי | 20.3 | ![]() |
1,097 |
5 | מקסיקו סיטי | 23.3 | ![]() |
7,815 |
6 | ניו יורק | 20.2 | ![]() |
8,683 |
7 | שאנגחאי | 24.1 | ![]() |
3,920 |
8 | קולקטה | 15.4 | ![]() |
1,026 |
9 | דאקה | 14.65 | ![]() |
1,600 |
10 | קראצ'י | 15.7 | ![]() |
3,530 |
דתות |
מספר מאמינים | אזורי מגורים עיקריים |
---|---|---|
נצרות | כ-2.5 מיליארד | אירופה, אמריקה, אפריקה שמדרום לסהרה, אוקיאניה, הפיליפינים |
אסלאם | כ-2 מיליארד | המזרח התיכון, צפון אפריקה, מרכז אסיה, דרום אסיה, ודרום מזרח אסיה |
חסרי דת | כ-1.2 מיליארד | מזרח אסיה, אירופה, צפון אמריקה |
הינדואיזם | כ-1.2 מיליארד | רובם המוחלט בהודו ונפאל |
בודהיזם | כחצי מיליארד | מזרח אסיה ודרום מזרח אסיה |
דתות אחרות | כחצי מיליארד | |
סיקיזם | בין 25 ל-30 מיליון | צפון הודו |
+80 +77.5 +75 +72.5 +70 +67.5 +65 | +60 +55 +50 +45 +40 - 40 |
ממוצע מספר המיטות בבתי חולים ל-1,000 איש הוא 2.94. בשווייץ 1.1 ובמקסיקו 18.3.[16]
ל-96% מהאוכלוסייה האורבנית יש גישה למים משופרים, לעומת 78% באזורי ספר. הממוצע הכולל הוא 87%.
ל-76% מהאוכלוסייה האורבנית גישה למתקנים סניטריים, לעומת 45% באזורי ספר. ממוצע כולל 61%.
נכון ל-2009 ישנם כ-33 מיליון אנשים החיים עם HIV/AIDS שהם 0.8% מאוכלוסיית העולם. 1.8 מיליון מקרי מוות יוחסו ל-HIV/AIDS.
נכון ל-2010, ישנם כ-925 מיליון אנשים החיים בתת-תזונה.[17]
תוחלת חיים בלידה:
תמותת תינוקות (מתוך 1,000 לידות של תינוקות חיים)
אנגלית משמשת כלינגואה פרנקה לכל הפחות מאז סוף מלחמת העולם השנייה. אנגלית מדוברת על ידי 1.8 מיליארד ברחבי העולם, 400 מיליון מהם – שפת אם.
היו ניסיונות ליצור שפות עזר בינלאומיות, והנודעת שבהן היא אספרנטו, אך ניסיונות אלו לא זכו לתפוצה רחבה בעולם (על פי ההערכות המקובלות, לאספרנטו יש כ-2 מיליון דוברים ברחבי העולם.[18]).
שפה | מספר דוברים
כשפת אם (במיליונים) |
אחוז דוברים
מאוכלוסיית העולם |
---|---|---|
מנדרינית תקנית | 939 | 11% |
ספרדית | 485 | 6% |
אנגלית | 380 | 5% |
הינדי | 345 | 4% |
פורטוגזית | 236 | 3% |
בנגלית | 234 | 3% |
רוסית | 147 | 2% |
יפנית | 123 | 1.5% |
קנטונזית תקנית | 86 | 1% |
וייטנאמית | 85 | 1% |
רוב השפות מתחלקות לתשע משפחות עיקריות (באחוזים, אחוז הדוברים בעולם ממשפחה זאת)
כמו כן קיימות מאות שפות סימנים (לא ורבליות (מדוברות)) שונות.
חלק ניכר משפות הסימנים מתבסס על שפת האם המקומית ומאפייניה הייחודיים, ולכן, השפות נבדלות זו מזו בצורה ניכרת.
אנשים שדוברים שפות ורבליות שונות, מתקשים להבין (או כלל לא מבינים) אחד את השני. כך גם דוברי שפות סימנים שונות, לעיתים רבות, עלולים לא להבין אחד את השני, חלקית או כלל.
{{cite web}}
: (עזרה)